![Foto knihy Husité - jak jsme je neznali Foto knihy Husité - jak jsme je neznali](https://www.knihovnicka.net/data/obr/knihy/14293-husite-jak-jsme-je-neznali-krumlowsky-felix.jpg)
80%
Obsah: Husité - jak jsme je neznali
Co to bylo za "nemoc smrtedlnú od hlíz", na kterou měl zemřít asi šedesátiletý Žižka? Podle jedné verze mělo jít o mor, protože jedna z forem moru se, jak nás poučí profesor Josef Thomayer, "vyznačovala tvořením hlíz v tříslech, v podpaží a jinde... " Ale jak to, že se v celém husitském ležení u Přibyslavi neobjevil žádný jiný případ morového onemocnění: Něco takového bylo při jeho infekčním charakteru a jistě zcela nedostatečných hygienických podmínkách vojenského tábora naprosto nemyslitelné. Profesor Thomayer proto uzavřel své bádání kolem příčin Žižkovy smrti závěrem, že vojevůdce asi trpěl nežitem, karbunklem obrovských rozměrů, jehož výskyt může být provázen vysokými horečkami a končit i úmrtím postiženého.Doba husitská nebo taky doba husitských válek či husitské revoluce bývá s jistou setrvačností považována laickou veřejností za jedno z nejslavnějších období českých dějin. Vždyť se přece tehdy, ve 20. a 30. letech 15. století, před cepy, palcáty a sudlicemi "božích bojovníků"třásla celá křesťanská Evropa. Husité bývají v nejčastějších výkladech líčeni jako ryzí vlastenci, neohrožení zastánci pravdy a spravedlnosti, mstitelé vykořisťovaných nabo dokonce jako středověcí demokraté, případně jako prvotní komunisté, kteří chtějí svrhnout feudální řád a nastolit beztřídní ráj na zemi. Národovci 19. století v souladu se svým vlastním smýšlením spatřovali v tehdejším vyhánění Němců z Prahy, Kutné Hory a z Čech vůbec největší úspěch té doby. Ve skutečnosti nešlo o Němce ve smyslu národním, ale o německy hovořící bohatou měšťanskou vrstvu, která byla v dobách kolonizace ve 13. století povolávána Přemyslovci do Čech pro své řemeslné dovednosti a kvalifikaci a nyní se odmítala zříci katolického vyznání.
Hodnocení husitství samozřejmě záleželo na čase, panujícím režimu a ideologickém přesvědčení toho kterého vykladače, ať už to byl Palacký, Jirásek, Masaryk nebo Nejedlý. Jejich interpretace, v nichž se bohužel přečasto stávalo přání otcem myšlenky, však vesměs odporovaly reálné historické skutečnosti. Doba husitská měla ke skvělosti daleko. Ze všeho nejvíc byla dobou rozvratu a chaosu, utrpení a krveprolévání a zejména velkých majetkových přesunů. Protože spíše než o Boží pravdu šlo tehdy o majetek a moc.